Udeleženci sinode smejo objavljati svoje nagovore
![Udeleženci sinode smejo objavljati svoje nagovore](/storage/app/media/News/2015-10-08/udelezenci-sinode-smejo-objavljati-svoje-nagovore.jpg)
Udeleženci sinode smejo objavljati svoje nagovore
Udeleženci vesoljne škofovske sinode o zakonski zvezi in družini so presenetljivo objavili svoje nagovore na spletnih straneh. Vatikanski tiskovni predstavnik p. Federico Lombardi je ob tem na včerajšnji tiskovni konferenci pojasnil, da sme vsak udeleženec sinode s svojimi prispevki prosto razpolagati. Uradna objava njihovih nagovorov ni predvidena. S tem naj bi bila na papeževo željo udeležencem dana možnost, da spregovorijo tudi spontano in brez zadržkov.
Škofovska sinoda o družini je tudi včeraj do 7. ure zvečer nadaljevala z razpravami v manjših skupinah. Dopoldne so bile objavljena tudi prva imenovanja. Med drugim naj bi nekateri udeleženci v manjših skupinah izrazili kritiko sinodalnega delovnega dokumenta (Instrumentum laboris), ki predstavlja vsebinsko rdečo nit sinodalnih posvetov.
Nadškof iz Filadelfije, Charles Chaput, je na tiskovni konferenci dejal, kako se v njegovi angleško govoreči jezikovni skupini pojavlja skrb, da je dokument pripravljen s preočitnim zahodnim pogledom na življenje. Nadškof je izrazil upanje, da se bo sklepni dokument sinode v tem opazno razlikoval.
Po besedah nadškofa Chaputja v njegovi jezikovni skupini prihaja do stika povsem drugačnih življenjskih stvarnosti. V tej skupini je precej afriških in azijskih škofov in ti si prizadevajo za jasnejši jezik. Afričane po Chaputjevih besedah predvsem moti, da delovni dokument preveč odseva težave Cerkve v zahodnih državah, ki pa se Afrike in Azije tičejo v občutno manjši meri.
Že predhodna sinoda v lanskem oktobru je bila močno zaznamovana s tovrstnimi družbenimi in kulturnimi razlikami. Nadškof Chaput je povezovalec in poročevalec svoje skupine, ki je ena izmed štirih angleško govorečih na tokratni sinodi. Chaput pripravlja povzetke razprav in jih predstavlja na sinodalnih plenumih.
Predsednik Perujske škofovske konference, Pineiro Garcia Calderon, pa je na tiskovni konferenci povedal, da se z vidika njegove špansko govoreče jezikovne skupine v delovnem dokumentu zrcali položaj Cerkve v Latinski Ameriki.
Po mnenju nadškofa iz Lilla, Laurenta Ulricha, naloga sinode ni v tem, da sprejme vse zahteve Cerkve pri vprašanju družine. Odločilnega pomena je, da se »uskladijo« različni pogledi in stvarnosti cerkvene podobe o družini, je na tiskovni konferenci pojasnil poročevalec ene izmed treh francosko govorečih jezikovnih skupin. Obenem je izrazil željo, naj udeleženci sinode razvijejo »spodbuden jezik«, ki bo vrednost zakonske zveze in družine oznanjal po vsem svetu.
Nadškof Chaput je ob tem izrazil pomislek, da bi lahko takšen jezik, »ki je v Aziji in Afriki zaželjen in bi prispeval k razjasnitvi katoliških načel«, v Evropi in Severni Ameriki razumeli kot »napadalnega«. »Odvisno je od tega, o kom govorimo.« Pa tudi od Duha raznolikosti in edinosti, ki naj bi ga ohranili pod streho katoliške Cerkve.
V prihodnjih dveh tednih in pol se bo okoli 270 sinodalnih očetov ter približno 90 svetovalcev in opazovalcev v svojih jezikovnih skupinah skupno skoraj 40 ur ukvarjalo z vprašanji o zakonski zvezi in družini. Konec vsakega tedna bodo na plenumu predstavili svoja dognanja. Sinoda je razdeljena na nemško, dve španski, po tri francoske in italijanske ter štiri angleške jezikovne skupine.
Okoli 350 udeležencev sinode o družini v Vatikanu je včeraj dopoldne začelo z razpravami v 13 manjših jezikovnih skupinah. Točko za točko obravnavajo delovni dokument, ki je pripravljen na podlagi odgovorov vseh škofovskih konferenc na vatikanski vprašalnik ter sklepnega dokumenta lanskoletne izredne sinode. Vsako sinodalno razpravo vodi izvoljeni moderator.
Včeraj objavljeni izidi volitev kažejo mešano sliko konservativnih in liberalnih cerkvenih voditeljev. Med konservativne predstavnike lahko uvrstimo kardinale Roberta Sarahja iz Afrike, Avstralca Georga Pella in Angela Bagnasca iz italijanske Genove, med napredne pa kardinala Vincenta Gerarda Nicholsa, nadškofa v Westminstru, in Oscarja Rodrigueza Maradiago iz Hondurasa. Avstrijski kardinal Christoph Schönborn, ki vodi srednjeevropsko skupino, s svojimi prepričanji velja za »moža sredine«.
Dunajski nadškof moderira pogovore nemške jezikovne skupine s kopico »zvenečih« imen. Z nestrpnostjo se pričakuje predvsem rezultate njihovih razprav glede spornega vprašanja prejemanja obhajila za znova civilno poročene zakonce. Zagovorniki reforme, predvsem kardinal Walter Kasper, se med razpravo soočajo z »nasprotniki«, katerih najvidnejši predstavnik je prefekt Kongregacije za nauk vere, kardinal Gerhard Ludwig Müller. Müller je obenem gostitelj svoje jezikovne skupine, ki zaseda v renesančni palači, sedežu verske kongregacije na Trgu sv. Petra.
Kot je bilo omenjeno na tiskovni konferenci, je papež Frančišek v svojem presenetljivem torkovem nagovoru udeležence sinode posvaril pred »konspirativno hermenevtiko«, nagnjenostjo k teorijam zarote. Nadškof Chaput je na to pripomnil: »Na sinodah se vedno oblikujejo skupine. Tega mediji ne bi smeli problematizirati. Ljudje ljubezen do Cerkve nosijo v srcih.«
Delo trinajstih manjših jezikovnih skupin (»circuli minores«) je na tej sinodi pomembnejše kot kdaj koli prej. Udeleženci so omejeni na tri minute govora (ne pet, kot je bilo običajno doslej), večino dela pa opravijo jezikovne skupine. V njih se svetovalci in izvedenci lahko prijavijo k besedi, za kar med skupščinami ni časa. Posamezne skupine bodo o svojem delu poročale konec vsakega tedna. Ta besedila bodo sestavni del sklepnega sinodalnega dokumenta. Ali bo sklepno poročilo tudi objavljeno, pa je tako kot lani odvisno od odločitve papeža Frančiška.
Vir: Kathpress
Foto: VR / ANSA / arhiv Družine (T.P.)