Ruski parlament uvaja nov verski praznik
Ruski parlament uvaja nov verski praznik
Obletnica pokristjanjenja Rusije bo v tej vzhodnoevropsko-azijski državi po novem uradni državni praznik. Parlament je že v prvem branju z veliko večino podprl predlog, da odslej 28. julij,‘Krstni dan Rusije’, obhajajo kot državni praznik in dela prost dan. Predlog je zavrnila le Ruska komunistična stranka.
Poslanec Sergej Markov, član vladne stranke ‘Enotna Rusija’ je pojasnil, da je pokristjanjenje Rusije izredno pomemben dogodek v zgodovini Rusije. Od tega trenutka dalje Rusijo prištevamo med evropsko civilizacijo. Predsednik države Dimitrij Medvedjev in predsednik vlade Vladimir Putin sta uvedbo tega praznika predlagala lansko poletje.
Trenutno v Rusiji za državnega velja le en verski praznik. To je 7. januar, ko pravoslavna Cerkev praznuje božič. Ruska pravoslavna Cerkev si že dve leti prizadeva, da bi državni praznik postal tudi dan pokristjanjenja Rusije. Po podatkih raziskav se namreč tri četrtine izmed stodvainštiridesetih milijonov prebivalcev Rusije prišteva med pravoslavne vernike.
Kijevski cerkveni voditelj Vladimir je 28. julija 988 prejel zakrament svetega krsta po bizantinskem obredu in krščanstvo razglasil za državno religijo. Kijevski Rusi so predhodniki Rusov, Ukrajincev in Belorusov.
Po zgodovinskih podatkih naj bi Vladimir zakrament svetega krsta prejel zaradi poroke z bizantinsko princeso Ano. V 12. stoletju je pravoslavna Cerkev Vladimirja razglasila za svetnika; častijo pa ga tudi v katoliški Cerkvi vzhodnega obreda.
V Ukrajini je dan pokristjanjenja Rusije državni praznik že od leta 2008.