Praznik Marijinega vnebovzetja nagovarja japonske katoličane
![Praznik Marijinega vnebovzetja nagovarja japonske katoličane](/storage/app/media/News/2013-08-14/praznik-marijinega-vnebovzetja-nagovarja-japonske-katolicane.jpg)
Praznik Marijinega vnebovzetja nagovarja japonske katoličane
Obhajanje praznika Marijinega vnebovzetja je pomembna slovesnost za katolištvo na Japonskem, zaradi povezanosti praznika tako s smrtjo kot tudi z večnim življenjem, kot je pojasnil nek avstralski misijonar, ki deluje v japonski Nagoyi.
“Katoliške skupnosti ta dan preživijo ob češčenju Božje Matere in z obiskom svete maše, pri katerih glasno preberejo imena vseh pokojnih v družinah prisotnih vernikov, zaradi česar slovesnosti pogosto trajajo več ur”, je povedal p. Keith Humphries, član Misijonarjev Presvetega Srca, ki delujejo v središču Mikokoro v Nagoyi na Japonskem.
Marijino vnebovzetje, zapovedani praznik, ki ga obhajamo danes, na Japonskem sovpada z dnevom spomina na napoved japonske kapitulacije v drugi svetovni vojni. Japonska se je predala, potem ko so ameriške sile odvrgle atomski bombi na mesti Hirošimo in Nagasaki, pri čemer je življenje izgubilo okoli četrt milijona tamkajšnjih prebivalcev. Obletnico predaje na Japonskem obhajajo kot dan spomina na žrtve vojne in z molitvijo za mir.
Praznik Marijinega vnebovzetja se je v japonski kulturi dobro zakoreninil, saj je povezan ‘z japonsko tradicionalno kulturo spomina na mrtve’, kot se Cerkev spominja trenutka, ko je bila Marija vzeta v nebesa, je za ameriško katoliško agencijo CNA pojasnil p. Humphries.
Po slovesnem bogoslužju japonski katoličani običajno pripravijo spominski program, verniki pa ta dan preživijo v molitvi, prepevanju in češčenju. “To je močan verski element”, pojasnjuje p. Humpries in dodaja, da japonska kultura Marijino vnebovzetje ‘povezuje’ z večnim življenjem.
V Središču Mikokoro – ali Središču Presvetega Srca – vsako nedeljo obhajajo tri svete maše, ki se jih skupno udeleži okoli petsto ljudi. “Velika skupina mladih, pa tudi otrok, je v Cerkvi vidno dejavna skupaj s člani svojih družin.” Japonci so ‘čudoviti in premorejo molitveno, razmišljujoče srce’, opaža avstralski misijonar.
“Japonci imajo enake duhovne potrebe kot vsi ostali... in Bog jenenehno prisoten sredi teh ljudi in sredi njihove domače kulture.” Krščanstvo je bilo na Japonskem prvič predstavljeno 15. avgusta 1549, ko je jezuitski misijonar p. Frančišek Ksaverij pristal v Kagošimi. Kljub 450-letni zgodovini pa se krščanstvo na tem področju ni nikoli povsem ukoreninilo in še vedno ostaja ‘zahodna religija’, medtem ko si Cerkev nenehno prizadeva za dialog z japonskim ljudstvom in za čim boljši vklop v tamkajšnjo družbo.
Med kristjane se prišteva le okoli 1 % Japoncev. Večina jih pripada šintoizmu in budizmu, ali pa niso verni. V škofiji Nagoya katoličani predstavljajo okoli 0,2 % celotnega prebivalstva.
Japonci v krščanstvu ‘težko sprejmejo dejstvo, da je Bog naš zaupen prijatelj’, pojasnjuje p. Humphries. “Toda ko sprejmejo to stvarnost, se jih resnično dotakne in jim popolnoma spremeni življenje.”
Vir: CNA
Foto: splet / CNA